Regeringen foreslår at hæve progressionsgrænsen på aktieskat fra godt 50.000 til 100.000. https://www.business.dk/investor/de-faerreste-privatinvestorer-far-gavn-af-aktieskattelempelse?referrer=RSS
Derved belønnes umiddelbart at trække penge UD AF investering og over i privatforbrug.
Hvis man ville fremme investering, burde man sænke selskabsskatten. Derved får overskudsgivende virksomheder mere kapital til rådighed. - Som de så kan bruge til at tjene endnu flere penge eller dele ud til aktionærerne.
Derved belønnes umiddelbart at trække penge UD AF investering og over i privatforbrug.
Hvis man ville fremme investering, burde man sænke selskabsskatten. Derved får overskudsgivende virksomheder mere kapital til rådighed. - Som de så kan bruge til at tjene endnu flere penge eller dele ud til aktionærerne.
du glemmer, at man vil gøre det attraktivt for FLERE aktionærer, at skyde penge IND i selskaberne, hvorved der gerne skulle skabes flere arbejdspladser. At trække penge UD kræver, at der er nogle der er gået IND eller tjent.
Når en aktionær skal belønnes med udbytte, bliver pengene beskattet i to omgange. Først bliver selskabets overskud belagt med selskabsskat, derefter bliver udbyttet (som tages ud af overskuddet) belagt med aktieskat.
For statskassen er det underordnet, om man lemper det ene eller det andet sted. Det er også underordnet for det selskab og den aktionær, hvor hele overskuddet udbetales som udbytte. Men ved en lav selskabsskat og høj aktieskat bliver der et incitament til at lade pengene blive i selskabet og yngle videre.
Ideelt set skulle vi have selskabsskat = 0, og aktieskat = indkomstskat. - Men det ville jo være alt for enkelt.![:−) :−)](/images/smileys/smile.png)
For statskassen er det underordnet, om man lemper det ene eller det andet sted. Det er også underordnet for det selskab og den aktionær, hvor hele overskuddet udbetales som udbytte. Men ved en lav selskabsskat og høj aktieskat bliver der et incitament til at lade pengene blive i selskabet og yngle videre.
Ideelt set skulle vi have selskabsskat = 0, og aktieskat = indkomstskat. - Men det ville jo være alt for enkelt.
![:−) :−)](/images/smileys/smile.png)
derfor bør det også være en løsning, at få flere med til fadet - det er jo regeringens ønske!
![Nyt debatindlæg](/images/icons/new_dk.gif)
![](/images/debat/up.png)
Det er ikke rigtigt, at en lavere aktieskat tilskynder til at trække penge ud af finansiering til forbrug. Når aktieindkomst realiseres, sker det næsten udelukkende for at foretage nye investeringer. Pengene flyttes altså fra nogle investeringer over i andre, mere tillokkende, investeringer. Det frie handel med værdipapirer skaber vækst når investorer trækker penge ud af dårlige selskaber og ind i de gode. Når pengene ligger passivt i dårlige selskaber er det skidt for økonomien, men når de udbetales i udbytte og investeres i nye selskaber er det godt.
Rimeligvist burde aktieindkomstskatten være lig 0 og selskabsskatten lig indkomstskatten. Det rimelige heri er at indkomst fra lønarbejde udført i Danmark og overskud fra dreven virksomhed i Danmark begge er afhængige af dansk velfærd. Disse personer og virksomheder er lige afhængige af politi, vejvæsen og mange andre myndighedsopgaver for at kunne opretholde deres indkomst. Derimod har aktieindkomstskatten i sig selv ingen andel i velfærdssamfundet, da denne skat også pålægges aktieindkomst fra udlandet.
Foruden det, så har personer som betaler en meget høj aktieindkomstskat en reel marginalindkomstskat på over 100%. Tjener man fx 50.000 DKK/md. og betaler 25.000 i skat af det, og man så samtidig betaler fx 420.000 DKK/år (gennemsnit for dem som beskattes efter §8A2), så skal man altså reelt betale for at gå på arbejde i Danmark.
Rimeligvist burde aktieindkomstskatten være lig 0 og selskabsskatten lig indkomstskatten. Det rimelige heri er at indkomst fra lønarbejde udført i Danmark og overskud fra dreven virksomhed i Danmark begge er afhængige af dansk velfærd. Disse personer og virksomheder er lige afhængige af politi, vejvæsen og mange andre myndighedsopgaver for at kunne opretholde deres indkomst. Derimod har aktieindkomstskatten i sig selv ingen andel i velfærdssamfundet, da denne skat også pålægges aktieindkomst fra udlandet.
Foruden det, så har personer som betaler en meget høj aktieindkomstskat en reel marginalindkomstskat på over 100%. Tjener man fx 50.000 DKK/md. og betaler 25.000 i skat af det, og man så samtidig betaler fx 420.000 DKK/år (gennemsnit for dem som beskattes efter §8A2), så skal man altså reelt betale for at gå på arbejde i Danmark.